ЕФЕКТИВНІСТЬ МЕТОДІВ ОБ’ЄКТНО-ОРІЄНТОВАНОГО ПРОГРАМУВАННЯ І ПАТЕРНІВ ДЛЯ ПЛАНУВАННЯ СІЛЬСЬКИХ РЯТУВАЛЬНИХ ФОРМУВАНЬ - Тригуба, А.; Коваль, Л.; Татомир, А.; Боярчук, О.; Падюка, Р.; Станько, В. (Вісник Львівського національного університету природокористування. Серія «Агроінженерні дослідження», 2025)
У статті обґрунтовано підхід до підвищення ефективності програмних моделей, призначених для планування добровільних рятувальних формувань у сільських громадах, на основі інтеграції методів об’єктно-орієнтованого програмування та патернів проєктування. Показано, що поєднання принципів SOLID із використанням патернів Strategy та Observer забезпечує суттєве зменшення архітектурної складності та створює передумови для розроблення масштабованих і гнучких рішень, які здатні адаптуватися до зміни алгоритмів і зовнішніх умов. Реалізовані програмні модулі мовою Python 3.12 дозволили провести експериментальне оцінювання впливу підходів програмування на ключові показники якості системи. Дослідження виконано на прикладі завдань планування розташування добровільних рятувальних формувань для Шептицької міської територіальної громади Львівської області. Результати доводять, що використання класичних процедурних підходів є недостатньо ефективним, оскільки такі системи характеризуються низькою гнучкістю, значними витратами на супровід і слабкими можливостями повторного використання коду. Перехід до класичного об’єктно-орієнтованого програмування (ООП) суттєво покращує показники, однак максимальний ефект забезпечує інтеграція ООП з патернами, що дозволило підвищити якість реалізації до 0.92, масштабованість – до 0.89, повторне використання компонентів – до 0.91 та водночас знизити складність архітектури до 0.40. Це підтверджує доцільність впровадження патернів для побудови сучасних інформаційних систем у сфері безпеки та планування рятувальної інфраструктури в сільських громадах. Практична значущість полягає в можливості подальшої інтеграції розроблених модулів у системи просторового моделювання й оптимізації рятувальних формувань. Перспективи досліджень передбачають розширення набору алгоритмів оптимізації, застосування стохастичних і робастних методів, а також використання динамічних просторових даних для формування комплексного інструментарію підтримки управлінських рішень для громад.